Časté otázky související se ZoPDS

Dotaz	Odpověď DIA
Úkony klienta související s požadavkem OVM na uhrazení nákladů (např. za kontrolní nákupy, odebrané vzorky atd.) zatím nedigitalizujeme a předpokládáme, že stačí zaslání platebních údajů klientovi. Je to tak správně?	Pokud je poplatek spojen s vyřizováním digitální služby, musí být dle požadavků Národní architektury eGovernmentu poskytnuta klientovi platební brána platební brána. Nejedná-li se o digitální službu, může být poplatek hrazen i jinými způsoby, například zasláním platebních údajů. Upozorňujeme také, že ze zákona (§ 9 zákona č. 634/2004 Sb.) je povinnost poskytnout slevu 20% na poplatek, pokud je podání učiněno na elektronickém formuláři.
Jak přistupovat k formulářům, kde jsou pro podání formuláře vyžadovány podpisy dalších osob? Tzn. uživatel podává formulář sám za sebe, ale součástí formuláře jsou souhlasné podpisy dalších osob. Může jít i o případ, kdy se ztotožní osoba, oprávněná jednat za člena statutárního orgánu, nicméně, zákon vyžaduje podpis člena statutárního orgánu (Bude v takovém případě součástí formuláře v platformě příloha „plná moc“?). Další situace: Vzor formuláře daný vyhláškou vyžaduje podpis vlastníka, formulář může však odeslat pouze osoba odlišná od vlastníka – jak bude řešeno – bude nutné přikládat přílohu s podpisem vlastníka?	V digitálních službách nejsou žádné podpisy v klasickém pojetí zapotřebí. Podpis je nástrojem vyjádření vůle podepisujícího, což v případě digitálních služeb může být prováděno jinými prostředky. Elektronické formuláře by neměly obsahovat žádné sekce pro podpisové doložky, jejich vyplnění a podání by mělo končit autorizací úkonu. Vámi popisované případy vychází z činnosti v zastoupení (formulář podává osoba, která je k tomuto zmocněna oprávněnou osobou). Oprávnění k této činnosti je obvykle suplováno podpisovou doložkou, která je formou plné moci. Doporučujeme tedy připojení k registru zastupování dle schváleného senátního tisku č. 235 Senát PČR: Detail historie tisku (senat.cz) a definice vzorů oprávnění k zastupování, které nejdříve oprávněná osoba vystaví osobě, která následně formulář podává – pak je celý proces realizovatelný i bez uvedené podpisové doložky. Znamená to samozřejmě i úpravu vašich vyhlášek, které tuto změnu budou akceptovat. Uvedený zákon novelizující zákon č. 111/2009 Sb. o základních registrech vstoupí v účinnost 1.7.2024. Pokud je potřeba více projevů vůle k dané digitální službě (více fikcí podpisů), jde jen o to, že autorizaci úkonu musí provést více osob ve správné roli a služba není dokončená, dokud nebyly provedeny všechny potřebné autorizace.
Poskytování dotací – v rámci Agend A562 a A1482 jsou poskytovány klientům dotace na udržování a využívání genetických zdrojů pro výživu a zemědělství, přičemž právním základem pro poskytování těchto dotací je z obecného hlediska zákon č. 252/1997 Sb., o zemědělství. Nicméně konkrétní podmínky včetně vzorových formulářů pro poskytování dotací stanovují Zásady vydávané MZe. Předmětem dotace jsou 4 podprogramy, každý z nich má odlišné formuláře. Zásady jsou vydávána na období 5 let, a poté se dotační programy mohou měnit. Administrace dotací vztahujících se ke genetickým zdrojům (vyjma A951 – porosty AB) nespadají pod SZIF. Má být součástí RPP a katalogu služeb pouze obecná služba ve smyslu “Poskytování dotací” a k tomu příslušný úkon “Žádost o poskytnutí dotace” nebo je třeba aby každý dotační podprogram měl svůj úkon? Přičemž je nutno brát v potaz, že v případě změny dotačních programů by bylo třeba vždy aktualizovat danou Agendu jak v RPP, tak v katalogu služeb. Úkony týkající se poskytování dotací by měly být součástí té agendy, ke které se vztahují (administrují je pověřené osoby MZe) nebo součástí Agendy A944 Zákona o zemědělství, když právní základ pro poskytnutí dotace se nachází zde?	Obecně má být obsah Registru práv a povinností (RPP) včetně Katalogu služeb veřejné správy (KSVS) pravdivý. Pokud je realita služeb a úkonů složitá, je logické, že složité bude i ohlášení do RPP a KSVS. Z vašeho popisu tedy vyplývá, že obsahem RPP a KSVS by neměla být jen obecná služba a obecný úkon, ale konkrétní služby a konkrétní úkony. S tím souvisí i administrace jakékoliv změny ze strany ohlašovatele. Co se týče určení agendy, je nutné poskytnout více informací.
Na vzorové agendě s DIA prodiskutujeme správnou strukturu služby, která je správním řízením či probíhá dle kontrolního řádu. Počítáme s tím, že součástí RPP je pouze „optimální průběh služby“, tj. nepočítáme s níže uvedenými žlutě podbarvenými úkony: Žádost nebo podnět na zahájení (klient) nebo zahájení řízení z moci úřední, Rozhodnutí o odložení věci (OVM) Uhrazení správního poplatku (klient) Procesní návrh v zahájeném řízení (klient) Vyjádření k procesnímu návrhu (OVM) Výzva správního orgánu (OVM) Vyjádření (klient) Žádost správnímu orgánu (klient) Vyjádření správního orgánu k žádosti (OVM) Vzdání se práva k úkonu (klient) Podání opravného prostředku (klient) Rozhodnutí o opravném prostředku (OVM) Rozhodnutí (OVM) Vystavení osvědčení/certifikátu atd. (OVM)	Struktura služeb v Katalogu služeb veřejné správy (KSVS) má odpovídat realitě, jak bylo zmíněno u v předchozím bodu. Při evidenci se přistupuje k tomu, že se vybírají jen relevantní úkony, jinak by služby dle správního řádu obsahovaly desítky úkonů. Při rozvaze jaké úkony uvést je kromě praktičnosti (optimálního průběhu služby) nutné také zohlednit § 4 odst. 2 a 3 zákona č. 111/2009 Sb., o základních registrech – tj. referenční data mají být kompletní, aktuální a správná a zejména § 14 odst. 5 zákona č. 12/2020 Sb., o právu na digitální služby: * Pokud nějaká služba nebo úkon bude v katalogu služeb chybět, nestanovuje-li jiný zákon jinak, je možné danou službu nebo úkon řešit i digitálně. Uživatel služby se tedy od 1. 2. 2025 bude oprávněně domáhat činit vše, co v katalogu služeb nenalezne, jako digitální úkon, pokud to povaha tohoto úkonu nebo jiný zákon nevylučuje. Jednotlivé úkony musí být evidovány jako „dialog“ – klient požaduje, OVM reaguje (nebo naopak). Pokud chcete např. evidovat úkon rozhodnutí o opravném prostředku, je nutné aby mu předcházel i úkon podání opravného prostředku. Upozorňujeme, že při definici vzoru oprávnění k zastupování musíte uvést všechny služby a úkony, vůči kterým je oprávnění účinné. Musíte pak následně řešit proces, který je popsán strukturou služby, aby bylo zcela zřejmé vůči komu a kým je daný úkon činěn i v souvislosti s možností zastupování.
Správnost zápisu úkonů do RPP - výjimky. Lze shrnout obecně pod úkon výjimky, pokud jsou odkazy na ně uváděny v několika paragrafech? Tomu by pak odpovídalo 1 podání. V některých agendách jsou výjimky jako 1 úkon, nicméně vzhledem k zásadním odlišnostem a množství údajů je pro takový úkon vytvořeno x formulářů.	Nelze zodpovědět bez poskytnutí bližších informací.
Otázka digitalizace úkonu “nahlížení do spisu”. Z jednání k agendě vyplynulo, že ze Závěru č. 169 ze zasedání poradního sboru ministra vnitra ke správnímu řádu a správnímu trestání ze dne 31. 5. 2019 vyplývá, že správní úřad není povinen poskytovat elektronické kopie část spisu nebo jeho celku.	Uvedené rozhodnutí by mělo být zhodnoceno nakolik je v souladu s požadavkem zákona o právo na digitální služby, § 14 odst. 4: Vláda stanoví do 12 měsíců ode dne účinnosti tohoto zákona harmonogram a technické způsoby provedení postupné digitalizace úkonů obsažených v katalogu služeb, které dosud nejsou poskytovány jako digitální služby nebo prováděny jako digitální úkony a jejichž povaha to nevylučuje, pro období následujících 4 let. Ohlašovatelé agend zajistí digitalizaci těchto úkonů. Po uplynutí tohoto období se všechny tyto úkony poskytují též jako digitální služby nebo se umožňují provádět jako digitální úkony.
Pokud jednají dle OR jednatelé společně, jsou ze strany DIA nějaká doporučení, jak v těchto případech korektně udělat podání? Už existuje nějaký vzor, který by mohlo MZe adaptovat? Má být druhý jednatel nějak vyzván k potvrzení? Mají se sejít u jednoho PC a udělat podání společně? Nebo potvrzení druhého/dalšího z jednatelů dělat jinou cestou?	Specifická postavení, které si právnické osoby mohou určit ve svých statutech, nejsou nijak centralizována a při vyřizování služeb se k nim nepřihlíží. Pokud si například Společenství vlastníků jednotek (SVJ) určí, že úkony ve věci dotací činí předseda a alespoň jeden místopředseda, není možné zabránit oprávněné osobě k podání žádosti o dotaci pomocí datové schránky SVJ, ke které má oprávnění. Až následně může dané SVJ označit úkon za neplatný, čemuž orgán veřejné moci vyhoví, do té doby však orgán veřejné moci neověřuje, zda byl úkon v souladu se statutem právnické osoby.
Jaká je zamýšlená min. úroveň mandátového registru ze strany DIA. Jedná se o úroveň práv na úkon nebo i na službu a tím pádem na všechny úkony služby?	Registr zastupování (ReZa) bude obsahovat implicitní a explicitní oprávnění k zastupování (pojem mandát zde není z právního hlediska vhodný) Implicitní oprávnění budou poskytovat centralizované informace ze současných systémů a služeb jako např. základní registr osob (zastupování právnické osoby) nebo evidence obyvatel (zákonný zástupce). Explicitní oprávnění k zastupování, tedy například plné moci a prokury, budou zadávány do ReZa pouze pro ty případy, které vydefinuje orgán veřejné moci pro své služby formou šablony (vzor plné moci). Pokud tedy potřebuje orgán veřejné moci umožnit pro své služby zadání elektronického oprávnění pomocí ReZa, musí nejprve ve spolupráci s Agenturou zveřejnit šablonu, pomocí které budou moci klienti dané oprávnění zadat. Dle znění výše uvedeného novelizačního zákona je možné jako nejnižší granularity takového vzoru použít jednotlivý úkon služby navíc s omezením vůči konkrétnímu Orgánu veřejné moci a vůči jednotlivému řízení (například číslo jednací)
Jakou formou bude do RPP (služba RppVypisAgendu6) publikována změna popisu úkonu/služby (nové ID, nějaký příznak data modifikace)? Jak bude řešeno odebrání úkonu (bude úkon označen jako vymazán nebo v response služby úplně zmizí)?	Dotaz nebyl zodpovězen věcným útvarem
Je možné mít u požadované úrovně i hodnotu bez vyplnění nízká? Jsou systémy MZe, kde úkon nevyžaduje přihlášení přes NIA a podání je postačující pouze autentizačními prostředky MZe bez NIA. Úroveň nízká tak nekoresponduje s realitou.	Dle § 2 zákona č. 250/2017 Sb., je kdokoliv, kdo vyžaduje ověření totožnosti ze zákona nebo z výkonu působnosti, povinen ověřit totožnost pouze kvalifikovaným systémem elektronické identifikace (NIA). Pokud MZe poskytuje služby, u kterých není potřeba ověřovat totožnost, uvede požadovanou úroveň důvěry „žádná“.
Bylo by možné dát do response služby RppVypisAgendu6 i odkaz na eSbírku, aby bylo možné přímo z formuláře agendy poskytnout odkaz na celou legislativu?	Uvedený požadavek budou součástí nové verze služby RppVypisAgendu (z důvodu kompatibility). Nasazení se předpokládá od července 2024, může se ale odložit, pokud dojde k odložení spuštění eLegislativy.
Bude možné přidat do response služby RppVypisAgendu6 přidat i informace o nevhodnosti úkonu k digitalizaci? Tento údaj je v XLS exportu, ale v XML není.	Uvedená informace je součástí otevřený dat.
Bude k dispozici překlad údajů v response služby RppVypisAgendu6 na čitelnější výraz <autocont5:Pusobnost>NENI_VEREJNA</autocont5:Pusobnost> <autocont5:TypKanalu>POSTA</autocont5:TypKanalu>	Uvedená informace je součástí otevřený dat a pro jednotlivé kódy existuje zveřejněný číselník.